Rímskokatolícka farnosť Vranov nad Topľou - Čemerné

Betlehemské svetlo
2023-12-23 09:00 - 17:00 (Europe/Bratislava)
Pozývame deti zapojiť sa do každoročnej tradície roznášania betlehemského svetla do domácností v našej farnosti – v tomto roku v sobotu 23.12. o 09.00 hod. Do zoznamu roznášajúcich s môžete zapísať v sakristii.

Adorácia s chválami
2023-12-15 18:45 - 19:45 (Europe/Bratislava)
Farské evanjelizačné bunky nás pozývajú na adoráciu s chválami vedenú o. Petrom Milenkym v našom farskom kostole v piatok 15.12. po večernej sv. omši.

Adorácia: Mladí za mladých
2023-11-17 19:30 - 20:30 (Europe/Bratislava)

Adorácia s chválami
2023-11-05 17:00 - 19:00 (Europe/Bratislava)

X. výročie konsekrácie kostola
2023-10-13 17:30 - 20:00 (Europe/Bratislava)
V piatok si pripomenieme októbrové zjavenie Panny Márie vo Fatime a zároveň oslávime okrúhle 10. výročie posviacky nášho farského kostola. Všetci sme pozvaní zúčastniť sa tejto slávnosti.
Modlitbové večeradlo: 17:30 + sprievod
Svätá omša: 18:30 za dobrodincov farskébho kostola
(na úmysly pútnikov celebruje o. Marek Kunder, prefekt)

Medžugorie 2023
2023-08-20 - 2023-08-26
Farská púť do Medžugoria sa plánuje v termíne 20.8. – 26.8. 2023. Cena 285€, v nej doprava, 4x ubytovanie s polpenziou, komplexné poistenie do 70 rokov na 7 dní, pri osobách nad 70 rokov doplatok +7€. Záujemcovia o púť nahláste sa u o. Marcela.

Odpustová slávnosť sv. Anny a Joachima
2023-07-23 10:30 - 12:00 (Europe/Bratislava)
Prijmite srdečné pozvanie na odpustovú slávnosť sv. Anny a Joachima v rímskokatolíckej farnosti Vranov nad Topľou-Čemerné, dňa 23.7.2023 o 10.30 hod. v parku pred starým kostolom.
Tešíme sa na Vašu prítomnosť.
S pozdravom
Marcel Stanko, farár
a veriaci farnosti

Púť do Gaboltova
2023-07-15 12:30 - 22:00 (Europe/Bratislava)
V sobotu 15. júla putujeme na podnet Modlitbového bratstva mužov do Gaboltova na popoludňajší program. Odchod autobusu o 12.30 hod. od nášho kostola, návrat po sv. omši novokňazov (20.30 hod.). Nahlásiť sa možno u p. Alberta Šusta (prípadne v sakristii).
Celý program arcidiecéznej púte je na výveske a na stránke farnosti.

Farská cyklopúť
2023-07-02 - 2023-07-07
Úmysly cyklopúte: Do takto označenej zásuvky v skrini pri hlavnom vchode kostola môžete vhadzovať vaše úmysly, na ktoré budú obetované námahy, modlitby i sväté omše počas tohtoročnej farskej cyklopúte v termíne 2.7. -7.7.2023. Za akýkoľvek pripojený milodar vopred ďakujeme.

Odpust na Trepci
2023-06-25 11:00 - 12:30 (Europe/Bratislava)
Odpust v Trepci bude o týždeň v nedeľu 25.6. o 11.00 hod. Loď pre pútnikov z Bogárky odchádza o 09.30 a 10.30 hod.

Krížová cesta FS Lipovec
2023-04-07 11:00 - 12:00 (Europe/Bratislava)
DFS Lipovček a FS Lipovec Vás pozývajú v tomto pôstnom období prežiť hranú krížovú cestu v kostole FPM.

Fatimský ples 2023
2023-02-04 19:00 - 2023-02-05 04:00 (Europe/Bratislava) | Food Corner-Lotus (bývalá Slovenka), Vranov nad Topľou, Slovenská republika
V sobotu 4.2. vás pozývame na Fatimský ples v svadobnej sále Food Corner-Lotus (bývalá Slovenka).
Vstupenky a informácie:

Zuzka Hrubovská 0908849367,
Marika Sabolová 0908825535,
Marcela Diľová 0908907003.

Púť na horu Butkov
2022-08-09
Bratstvo Modlitby mužov pozýva na púť do Skalného sanktuária Božieho milosrdenstva na hore Butkov dňa 9. augusta. Nahlásiť sa možno u pána Alberta Šusta.

Farský detský tábor 2022
2022-07-25 09:00 - 2022-07-29 13:00 (Europe/Bratislava)
Termín tábora: 25.7.2022 – 29.7.2022 (pondelok – piatok)
Miesto tábora: Chata Bukvica, Renčišov
Odchod do tábora: 25.7.2022 (pondelok) o 9:00 – sv. omša, 10:00-10:30 (odchod autobusu)
Návrat z tábora: 29.7.2022 (piatok) príchod cca 12:30 – 13:00
Cena: 80 €

Slávnosť 20. výročia založenia farnosti FPM
2022-07-24 10:30 - 12:30 (Europe/Bratislava)

Synoda 2021-2023
2022-02-05 14:00 - 16:00 (Europe/Bratislava)
V rámci diecéznej fázy synody o synodalite – spoločnom kráčaní v Cirkvi – vás pozývame na stretnutie v sobotu 5.2. o 14:00 vo farskom kostole.

Stretnutie bude obsahovať čítanie biblického textu, krátke rozjímanie nad ním, následne diskusiu o paralelách daného textu v našom každodennom živote a nakoniec podnety na zlepšenie života, spoločného kráčania, vo farnosti, v Cirkvi.

Stretnutie bude v režime OP a moderovať ho bude Martin Demčák.

Sviatok Sedembolestnej Panny Márie
2021-09-15
Sedembolestná Panna Mária je titul Panny Márie, ktorý sa vzťahuje na jej bolesti. V rímskokatolíckej cirkvi je Sedembolestná patrónkou Slovenska.
MEDZI SEDEM BOLESTÍ PANNY MÁRIE PATRÍ:

proroctvo Simeona v chráme
útek do Egypta
strata dvanásťročného Ježiša v chráme
stretnutie s Ježišom na krížovej ceste
Ježišovo ukrižovanie a smrť
Ježišovo snímanie z kríža
pohreb Ježiša.

Sviatok Sedembolestnej Panny Márie, ktorú pápež Pius XI. vyhlásil v roku 1927 za hlavnú Patrónku Slovenska, si Slovensko a Rímskokatolícka cirkev pripomínajú 15. septembra. Prvá zmienka o sviatku Sedembolestnej Božej Matky pochádza z roku 1412, keď sa spomenul na cirkevnom sneme v Kolíne nad Rýnom. Pre celú Rímskokatolícku cirkev ho však ustanovil až pápež Benedikt XIII. roku 1727 a zároveň povolil, aby sa Panna Mária Sedembolestná uctievala ako Patrónka Slovenska.

Septembrová "13-ka"
2021-09-13 17:30 - 19:30 (Europe/Bratislava)
V pondelok si pripomenieme septembrové zjavenie Panny Márie vo Fatime spolu s otcom Pavlom Fogašom a veriacimi zo Sniny z Farnosti Božieho milosrdenstva.

Začiatok nového školského roka
2021-09-01 15:00 (Europe/Bratislava)

Odpust v Kostol sv. Joachima a Anny
2021-07-25

Sviatosť birmovania
2021-06-20 11:00 - 12:30 (Europe/Bratislava)

Prvé sväté prijímanie
2021-06-13

Odpust FPM
2021-05-16 08:00 - 17:00 (Europe/Bratislava)
Všetky podrobnosti o tohtoročnom slávení odpustu FPM budú upresnené dodatočne vzhľadom na aktuálne prijaté opatrenia v súvislosti s pandémiou Covid-19.

Prvé sväté prijímanie
2021-05-09
Všetky podrobnosti o tohtoročnej sviatosti prvého svätého prijímania budú upresnené dodatočne vzhľadom na aktuálne prijaté opatrenia v súvislosti s pandémiou Covid-19.

Biela sobota
2021-04-03
Biela sobota je v cirkvi známy ako „aliturgický deň“, v tento deň sa nekonajú žiadne liturgické obrady. Dokonca aj sväté prijímanie sa môže podať len zomierajúcim ako viatikum (pokrm na cestu). Kresťanský ľud si pripomína, že Pán je uložený v hrobe. V našich krajoch je zvykom otvoriť chrám na poklonu pri Božom hrobe, kde sa zhromažďujú veriaci na tichú poklonu Najsvätejšej sviatosti.
„Obrady Bielej soboty“ sa konajú po západe slnka v rámci tzv. Veľkonočnej vigílie (bdenia). Podľa pradávnej tradície je táto noc očakávaním Pána, noc bdenia, zasvätená Pánovi (Ex 12, 42). Biela sobota – oslava Kristovho zmŕtvychvstania začína Veľkonočnou vigíliou. To znamená v sobotu večer, pôvodne v noci, keď sa začínala aj židovská Pascha (sviatky Židov konané na pamiatku poslednej večere v egyptskom zajatí, keď anjel smrti prešiel okolo príbytkov Izraelitov a neuškodil im, lebo mali veraje dverí pomazané krvou obetného baránka (Ex 12,1-51), teda sviatky, pred ktorými bol Pán Ježiš ukrižovaný. Počas Veľkonočnej vigílie Cirkev bdie a slávi Kristovo zmŕtvychvstanie, Katolícka cirkev slávi vigíliu už ako radostnú slávnosť vzkriesenia, znovu sa rozozvučia zvony, ktoré od štvrtka večera mlčali.
Veľkonočná vigília
Noc pred Veľkonočnou nedeľou, bola liturgicky veľmi bohatá bohoslužba, ktorá sa začínala v sobotu večer, trvala celú noc a končila sa v nedeľu ráno krstom katechumenov. V súčasnosti sú pobožnosti skrátené a pozostávajú z obradu svetla (požehnanie veľkonočného ohňa a veľkonočnej sviece – paškálu). Táto svieca je stredobodom veľkonočnej slávnosti. Po slovách „Kristus, svetlo sveta – Bohu vďaka“ sú od nej zapálené ďalšie sviece, ktoré si priniesli veriaci. Kríž vyrytý do sviece je znakom smrti, päť otvorov so vsadenými zrnkami tymiánu symbolizuje Kristove rany a písmená alfa a omega s letopočtom bežného roku hovoria, že Kristus je Pán času i večnosti, počiatok i koniec všetkého. Procesia s paškálom pripomína slová samotného Krista: „Ja som svetlo sveta. Kto mňa nasleduje, nebude chodiť v tmách, ale bude mať svetlo života“ (Jn 8, 12).

Potom nasleduje veľkonočný chválospev, v ktorom sa ospevuje dnešná slávnostná noc, vznešený spôsob nášho vykúpenia a nakoniec prosíme nebeského Otca, aby nám v našom živote svietil svetlom, ktorým je Kristus. Veľkonočná vigília obsahuje aj ďalšie prvky – bohoslužbu slova (3 až 7 čítaní zo Starého zákona a dve čítania z Nového zákona), ktorej súčasťou je aj slávnostné Aleluja (spieva sa prvý raz od Popolcovej stredy) , liturgiu krstu (ak niet krstencov, tak sa iba posvätí krstná voda a obnovia sa krstné sľuby)a bohoslužbu obety.
Po Veľkej noci nasleduje osemdňová oktáva Kristovho zmŕtvychvstania, ktorá pozostáva z týždňa bezprostredne po Veľkej noci a končí sa Nedeľou Božieho milosrdenstva.

Veľký piatok
2021-04-02
Veľkonočné „trojdnie“ pokračuje Veľkým piatkom – dňom utrpenia, ukrižovania a smrti Ježiša Krista.
Veľký piatok je dňom, v ktorom si pripomenieme Pánovo utrpenie, ktoré sa začalo v Getsemanskej záhrade, až po jeho umučenie a smrť na kríži. V katolíckych chrámoch sa v tento deň neslúži svätá omša, pretože ju krvavým spôsobom na kríži slúži sám Pán Ježiš – na oltári kríža prináša za nás obetu svojho tela a krvi. Cirkev nás teda v tento deň upriamuje na Kristovo utrpenie a na jeho smrť na kríži a chce, aby sme o Ježišovom utrpení a smrti nielen uvažovali, ale ho aj nosili vo svojom srdci – aby sme žili z ovocia Kristovej smrti, ako hovorí sv. Pavol.
Všetci veriaci sa postia od mäsitých pokrmov a najesť sa možno za deň len raz do sýtosti. Je to deň osobitne zasvätený spomienke Ježišovho utrpenia a smrti na kríži. Je to deň pôstu, pokánia a jediný deň roka, kedy sa neslávi Eucharistická obeta. Namiesto nej sa koná liturgia umučenia Pána, ktorá pozostáva z bohoslužby slova, z poklony Svätému krížu a zo sv. prijímania. Tá sa koná spravidla vždy o 3. hodine popoludní, čo je podľa cirkevnej tradície hodina Pánovej smrti na kríži. Ježišovu smrť nám pripomína aj liturgická farba – farba krvi. V tento deň sa čítajú alebo spievajú pašie.
Tajomstvo Kríža

Tajomstvo smrti Ježiša na kríži a jeho zmŕtvychvstania spočíva v tom, že Boh, ktorý voči nevyhnutnosti trestu za naše viny, sám berie na seba ťarchu hriechu a nám daruje odpustenie a slobodu. To je tajomstvo Kríža. Boh schádza do hĺbky našich neprávosti, roztrháva putá hriechov, uvádza do nového života, ale nadovšetko učí nás milovať. Uvádza nás do priepasti svojho umučenia a milosti.
Vo chvíli Ježišovej smrti sa rodí Nový Vyvolený Ľud, ktorým je Cirkev – Kristova Nevesta, ktorá je zverená Nepoškvrnenej Panne, ktorá stala pod Krížom bolesti svojho milovaného Syna. Ježiš sa dovolil pribiť na kríž za nás všetkých, aby na nás všetkých vylial milosť odpustenia a spásy.
Veľký piatok je teda sviatok. Je to deň pôstu, modlitby, zastavenia sa a „umŕtvovania“. Je to deň usmrtenia starého človeka s jeho pýchou a egoizmom. Je to zrodenie nového človeka, človeka lásky a obety. Často si myslíme, že nejaká oslava – znamená – dobre sa najesť, napiť, zabaviť sa s radosťou. Avšak spôsoby oslavy môžu byť rôzne. Veľký piatok, to je sviatok, ktorý slávime pôstom a tešením sa.

Zelený štvrtok
2021-04-01
Zeleným štvrtkom vstupujeme do Veľkonočného trojdnia, počas ktorého si osobitne pripomíname slávenie Poslednej večere, pri ktorej Pán Ježiš obetoval Bohu svoje telo a krv pod spôsobom chleba a vína ako výkupnú obetu za nás všetkých, a aj nám dal príkaz požívať tento pokrm, aby sme tak raz vošli do nebeskej slávy. (porov. Jn 6, 54 – 58)
Kristus pri Poslednej večeri ustanovil sviatosť Eucharistie, no ustanovil i ďalšiu sviatosť – sviatosť kňazstva, aby Boží služobníci – kňazi, slávili Eucharistiu, aby sa vedeli rozdávať tak, ako sa dáva Kristus v malom kúsku chleba. No tieto slová nepatria len zasväteným, patria nám všetkým. Ježiš je vzor, dáva príklad služby, príklad, ako máme žiť pravé Kristovo evanjelium. Tak ako sa on prepásal zásterou a začal umývať apoštolom nohy, tak si aj my máme navzájom umývať nohy.

Prečo Zelený štvrtok?
Ľudový názov pre deň Zelený štvrtok bol prevzatý z germánskeho bohoslužobného názvoslovia, zo slova „greinen“ – nariekať. V starej Cirkvi sa totiž v tento deň konalo zmierenie kajúcnikov. Biskup ich rozhrešil a prijal do spoločenstva veriacich. Bol to deň vzrušeného, ľútostivého, ale i radostného plaču, keď sa verejní hriešnici po dlhšom pokání mohli zúčastniť na sviatostiach Cirkvi. Verejní hriešnici sa podobali suchým ratolestiam, ktoré sa dnes pokáním a rozhrešením zazelenali na strome Cirkvi. Na niektorých miestach sa v tento deň používalo rúcho zelenej farby.
Pamiatka Pánovej večere
Večerná omša sa slávi na pamiatku Pánovej večere. V liturgii Zeleného štvrtka už začíname akoby slávenie Veľkého piatku. Umývanie nôh učeníkom, ustanovenie Eucharistie pri Poslednej večeri, Ježišova modlitba na Olivovej hore v Getsemanskej záhrade a napokon jeho zajatie, sú hlavnými témami dnešného večera a noci. Schádzame sa na oslávenie pamiatky Poslednej večere, pri ktorej Ježiš Kristus prv než seba samého vydal na smrť, zveril svojej Cirkvi novú a večnú obetu ako hostinu svojej lásky.

Popolcová streda
2021-02-17 16:00 (Europe/Bratislava)
Popolcová (alebo latinsky Dies cinerum či ľudovo škaredá, keďže to bol aj sviatok žien) streda ako počiatočný deň 40-dňového pôstu predchádzajúci Veľkú noc. Keďže do tohto časového úseku sa nezapočítavajú nedele, v skutočnosti je to 46. deň pred Veľkou nocou. Keďže nedeľa sa do obdobia pôstu nezapočítava, nepovažuje sa ani za pôstny deň. Cieľom tohto obdobia je dôkladná duchovná aj fyzická príprava na veľkonočné sviatky – najvýznamnejšiu udalosť cirkevného roka. Popolcová streda je dňom prísneho pôstu, ktorý je záväzný pre každého kresťana vo veku od 18 do 60 rokov, zdržiavanie sa mäsitého pokrmu je povinného pre každého od 14 rokov.

Názov Popolcová streda je odvodený od popola, ktorým sa v tento deň počas bohoslužby značia čelá veriacich krížom na znak pokánia pred Bohom, pričom kňaz hovorí jednu z dvoch formuliek: „Pamätaj, že si prach a na prach sa obrátiš“ alebo „Kajajte sa a verte v Evanjelium“.
Čo symbolizuje robenie krížika popolom na čelo?
Značenie čela popolom je symbolom tradície Blízkeho východu – sypania si popola na hlavu ako priznania si viny a ľútosti nad ňou. Popol používaný na Popolcovú stredu sa získava spaľovaním palmových vetvičiek alebo u nás bahniatok z Kvetnej nedele minulého roka. Popol symbolizuje pominuteľnosť, kríž večný život.
Keď naši prví rodičia Adam a Eva spáchali hriech, Boh povedal Adamovi: „V pote svojej tváre budeš jesť svoj chlieb, kým sa nevrátiš do zeme, z ktorej si bol vzatý, lebo prach si a na prach sa obrátiš!“ (Gn 3,19) Má nám pripomínať pominuteľnosť nášho života, aby sme si uvedomili, že náš pozemský život je len dočasný, lebo všetci sme pútnikmi do nebeskej vlasti (Flp 3,20). Na našej pozemskej ceste to musíme mať stále na pamäti a žiť dobrý život, aby sme dosiahli náš večný cieľ, pretože „nič poškvrnené nevojde do Božieho kráľovstva“ (Zjv 21,27).

udalosť
2021-01-20
Nick Perry

+23898933i

+23898933i

office@test.com

London

abc

I have a dream...
2019-08-15 08:00 - 17:00 UTC
Working from home meant we could vary snack and coffee breaks, change our desks or view, goof off, drink on the job, even spend the day in pajamas, and often meet to gossip or share ideas. On the other hand, we bossed ourselves around, set impossible goals, and demanded longer hours than office jobs usually entail. It was the ultimate “flextime,” in that it depended on how flexible we felt each day, given deadlines, distractions, and workaholic crescendos.
Aristotle made several efforts to explain how moral conduct contributes to the good life for human agents, including the Eqikh EudaimonhV and the Magna Moralia, but the most complete surviving statement of his views on morality occurs in the Eqikh Nikomacoi .
Successful people ask better questions.
But on Aristotle’s view, the lives of individual human beings are invariably linked together in a social context. In the Peri PoliV he speculated about the origins of the state, described and assessed the relative merits of various types of government, and listed the obligations of the individual citizen.
Luctus fermentum commodo
Working from home meant we could vary snack and coffee breaks, change our desks or view, goof off, drink on the job, even spend the day in pajamas, and often meet to gossip or share ideas. On the other hand, we bossed ourselves around, set impossible goals, and demanded longer hours than office jobs usually entail. It was the ultimate “flextime,” in that it depended on how flexible we felt each day, given deadlines, distractions, and workaholic crescendos.
Working from home meant we could vary snack and coffee breaks, change our desks or view, goof off, drink on the job, even spend the day in pajamas, and often meet to gossip or share ideas. On the other hand, we bossed ourselves around, set impossible goals, and demanded longer hours than office jobs usually entail. It was the ultimate “flextime,” in that it depended on how flexible we felt each day, given deadlines, distractions, and workaholic crescendos.
